Ce făcea Republica Moldova când vecinii ei se sufocau de epidemii de rujeolă
![Ce făcea Republica Moldova când vecinii ei se sufocau de epidemii de rujeolă](/images/news/img7927t1.jpg)
Irina Papuc
22 august, 2018, 19:39
Vizualizări: 4587
Republica Moldova, aflată în plin proces de reformă a serviciului de sănătate publică, a avut mai mult de un an la dispoziție să ia măsuri pentru a evita escaladarea rujeolei în țară, pe când vecinii – România și Ucraina - înregistrau mii de cazuri de îmbolnăviri, dar și decese.
Un plan de măsuri a fost făcut abia după declararea Codului Portocaliu
de rujeolă pe data de 20 august, într-o ședință la Guvern care s-a petrecut cu
ușile închise. Planul de măsuri nu este făcut public, ca să putem înțelege ce
și-au propus autoritățile să facă și unde sunt cele mai mari obstacole. Am
analizat ultimele rapoarte și note informative ca să înțelegem ce au întreprins
până acum responsabilii și dacă rujeola a fost în vizorul acestora.
Liderii la
îmbolnăvirile cu rujeolă, vecini cu Republica Moldova
Conform datelor OMS, în anul 2016 în țările regiunii europene a OMS, s-au înregistrat 5.273 de cazuri de îmbolnăviri cu rujeolă. În 2017 deja numărul îmbolnăvirilor creștea de aproape cinci ori, iar în prima jumătate a acestui an s-au înregistrat deja peste 41.000 de cazuri. Încă în 2016 Mediafax scria despre declanșarea unei epidemii în România, fiind înregistrate și primele decese, iar în 2017 România era printre țările cu cele mai multe îmbolnăviri – peste 7.000. Anul acesta – numai în prima jumătate a anului – Ucraina înregistrează o rată de cinci ori mai mare a îmbolnăvirilor, comparativ cu anul trecut. Conform OMS, sunt deja peste 22.000 de îmbolnăviri.
Ce rată de vaccinare
cu ROR se atestă în Republica Moldova
În timp ce harta Europei se înroșea de cazuri noi de rujeolă, în Moldova
era liniște – niciun caz în ultimii patru ani. Totuși, statistica arată că
vaccinarea s-a redus foarte mult și nu mai asigură nivelul necesar de protecție
– cel puțin 95% care este și nivelul recomandat de OMS. Astfel, anul trecut
exista o acoperire de numai 87 de procente la prima doză, la doua doză – 92 de
procente, iar la a treia doză – 94.9 la sută. Dacă e să analizăm datele pentru
malul drept al Nistrului, atunci putem vorbi de o acoperire de 88 la sută, în
timp ce în regiunea transnistreană acoperirea cu ROR a fost de numai 78,9 la
sută. Cele mai reduse nivele de acoperire s-au atestat în:
Bălți – 70,4 la sută
Căușeni – 78,4 la sută
Ialoveni – 79,4 la sută
Vulcănești – 82,8 la sută
Tiraspol – 70,5 la sută
Dubăsari – 79,6 la sută
Slobozia – 73,5 la sută
În total, conform raportului Agenției Naționale de Sănătate Publică au
fost administrate 110.627 doze, în scădere față de 2016 și 2015, când s-au
administrat 121.729 doze și, respectiv, 114.608 doze.
Reacții adverse au fost înregistrate foarte puține – doar 8 în 2017 și niciunul care să intre în categoria celor grave sau relativ grave, respectiv nu au fost motive întemeiate pentru părinți ca să respingă vehement vaccinarea.
Primul caz de rujeolă în 2018 în Republica Moldova
În luna ianuarie a acestui an în Republica Moldova se înregistra primul caz
de rujeolă, la o fetiță de 7 luni, sub vârsta recomandată de vaccinare. Era un
caz „de import”, din Ucraina. Al doilea s-a înregistrat la scurt timp, fiind
vorba tot de un caz de import. Abia la începutul acestei luni s-a aflat că
situația ne scapă de sub control – mai mult de 100 de cazuri confirmate numai
pe parcursul lunii august. Focarul – o tabără neautorizată unde au fost admiși
copii cu semne ale bolii.
În timp ce țările vecine realizau campanii de informare privind rujeola,
iar în România legislația era modificată drastic prin introducerea amenzilor
pentru părinții care refuză vaccinarea, în Moldova responsabilii din Sănătate
Publică erau preocupați cu alte boli infecțioase, care ne dădeau bătăi de cap.
Din raportul ANSP pentru anul trecut înțelegem că era urmărită cu atenție
situația privind tusea convulsivă, infecția rotavirală, cazurile fiind în
creștere. Infecția meningococică, oreionul și varicela, de asemenea, erau în
vizorul autorităților.
Recomandările pentru anul 2018 erau „înguste” – să se îmbunătățească
nivelul de acoperire, în special în ceea ce privește imunizarea primară și, în
special, în regiunea transnistreană.
Cine se face vinovat
pentru nivelul scăzut de vaccinare
În primul trimestru al acestui an, ANSP raporta despre cum s-a implementat Programul Național de Imunizări pentru anii 2016-2020 în anul 2017.
Despre rujeolă se menționează doar ocazional – s-au tipărit 35.000 de pliante
informative referitor la rujeolă, a fost organizat un spectacol de teatru, unde
eroii erau „doamna Rujeolă” și „domnul Vaccin”, s-a discutat la nivel de
teritoriu cu medicii, dar și cu jurnaliștii despre care se spune că au o
atitudine mai pozitivă față de vaccinuri. A mai fost creată o pagină de
Facebook privind imunizările, iar cea mai populară postare a fost văzută de
19.000 de persoane.
Și totuși problema persistă și tot ce s-a făcut nu a fost suficient nici
pe departe pentru a feri Moldova de o posibilă epidemie de rujeolă, căci
deocamdată nu este declarată stare de epidemie. Și autoritățile recunosc că
problema nu este doar în părinții iresponsabili și prost informați.
Una dintre probleme, se recunoaște în Nota Informativă de implementare a
Programului Național, este lipsa de interes și informare suficientă chiar din
partea lucrătorilor medicali.
„În pofida eforturilor privind instruirea lucrătorilor medicali, totuși
cadrele medicale necesită instruiri suplementare şi convingere în necesitatea
imunizărilor, imunizarea copiilor cu diferite patologii cronice, contraindicaților
medicale pentru vaccinare, diagnosticul și conduita evenimentelor adverse
post-vaccinare. Aici este nevoie de o susținere adecvată din partea direcțiilor
relevante ale MSMPS, instituțiilor naționale medicale, USMF și CNAM”, se menționează în
document.
Problema școlarizării lucrătorilor medicali se confirmă și într-un raport realizat de către Centrul Național de Sănătate Publică (acum ANSP) în colaborare cu Școala de Management în Sănătate Publică, la comanda OMS Moldova, unde se menționează că și unii lucrători medicali pun la îndoială
importanța vaccinării, afirmând că, de exemplu, bunicii au supraviețuit fără
ea.
O altă problemă constă în lipsa resurselor suficiente pentru prevenire,
căci ANSP are buget separat, unul destul de auster, în timp ce CNAM gestionează
și ea fonduri pentru prevenire și profilaxie, iar eficiența cu care o face este
discutabilă. Vaccinurile au fost procurate anul trecut cu suportul UNICEF. Peste
1 milion de dolari au costat acestea, respectiv autoritățile dau asigurări că
nu am avea probleme la stocuri. Totuși, din aceeași Notă Informativă aflăm că anul
trecut 186 de instituții ale medicilor de familie nu dispuneau de frigidere
funcționale pentru păstrarea vaccinurilor.
Certificatele false de
vaccinare – un subiect abandonat
Problema refuzului vaccinării are însă mai multe rădăcini și
autoritățile nu sunt gata să deschidă această „cutie a Pandorei”. De exemplu,
nici Ministerul Sănătății, nici ANSP n-au vorbit niciodată despre capacitățile
privind resursele umane ale ANSP de a face față unor eventuale urgențe de
sănătate publică. Specialiștii au lipsit dintotdeauna în această sferă, însă
după reformă starea de lucruri este incertă, căci mulți specialiști pensionari
au fost concediați, iar alții în locul lor nu se grăbesc să vină.
Nicio autoritate nu a pomenit despre incidentul din octombrie 2017 când
Sănătate INFO a scris că mai multe certificate de vaccinare necesare pentru admiterea la grădiniță au fost falsificate de către medici, la inițiativa
părinților. Deși la Ministerul Sănătății a fost creată o comisie rezultatele
acesteia nu au fost făcute publice niciodată, pe motiv că Procuratura
Anticorupție s-ar ocupa de caz. Respectiv, nici Ministerul Sănătății, nici ANSP
nu și-au dorit transparență în acest caz, deși reacțiile au fost extrem de
dure, având în vedere că însuși lucrătorii medicali au compromis ideea de
imunizare. Certificatele false au fost obținute de părinții din raionul
Strășeni de către medicii de familie din Chișinău, inclusiv de la o instituție medicală
privată.
Tag: rujeola, cod portocaliu, ucraina, romania
Categoria: Știri Interne
Preluarea articolelor de pe www.sanatateinfo.md se realizează în limita maximă de 1.000 de semne. Este obligatoriu să fie citată sursa și autorul informației, iar dacă informația este preluată de către alte platforme informaționale on-line trebuie indicat link-ul direct la sursă. Preluarea integrală a informației poate fi realizată doar în baza unui acord încheiat cu Redacția Sănătate INFO. Toate materialele jurnalistice publicate pe platforma on-line www.sanatateinfo.md sunt protejate de Legea 139 privind drepturile de autor și drepturile conexe. De asemenea, de Codul Deontologic al Jurnalistului din Republica Moldova. Pe lângă actele juridice care ne protejează drepturile, mai există o lege nescrisă – cea a bunului simț.
Publicate în aceeași zi
08 septembrie, 2020, 17:42
Cele mai citite
Medic stomatolog originar din Moldova, ucis în cabinetul său ...
17 iulie, 2024, 10:34
Adrian Belîi: Republica Moldova ar putea avea, de la anul vi ...
26 martie, 2024, 12:29
Medicul Adrian Hotineanu vrea scuze publice de la familia Va ...
16 august, 2024, 17:01
O femeie risca să moară după ce a încercat să trateze cancer ...
22 aprilie, 2024, 11:39
„Suntem pe muchie de cuțit. Rujeola ne-a înconjurat din toat ...
29 martie, 2024, 10:16
Cele mai actuale
Vox Populi
Cât timp așteptați o consultație la un medic specialist?
O zi16,84 %