Prof. Oleg Lozan: „Noi toți împreună am pierdut un război – războiul credibilității. Asta e problema cea mare a specialiștilor, guvernanților, mass-mediei, a societății per ansamblu”
![Prof. Oleg Lozan: „Noi toți împreună am pierdut un război – războiul credibilității. Asta e problema cea mare a specialiștilor, guvernanților, mass-mediei, a societății per ansamblu”](/images/news/img9864t1.jpg)
Elena Cioina
26 noiembrie, 2020, 14:43
Vizualizări: 6350
Pandemia Covid-19 ne-a prins nepregătiți nu doar din punct de vedere al asigurării cu consumabile, echipamente medicale necesare pacienților afectați de virus sau fără teste de diagnosticare. Toată lumea s-a confruntat cu astfel de probleme la început.
Pandemia ne-a
prins pe noi nepregătiți sistemic, fără o viziune clară despre felul în care ar
trebui să se dezvolte domeniul sănătății în Republica Moldova, fără reforme pe
cele mai stringente direcții de activitate – medicină primară, spitale,
sănătate publică, cu deficit de medici, spitale arhaice și o agenție națională
pentru sănătate publică căreia i s-au atribuit subdiviziuni improprii, ce nu au
nicio legătură cu funcțiile ei de bază – protejarea sănătății publice. Covid-ul
în esență, spune profesorul Oleg Lozan, director al Școlii de Management în
Sănătate Publică și fost membru al Comisiei Naționale Extraordinare de Sănătate
Publică, ne-a arătat că lucrurile făcute pe jumătate au doar astfel de
rezultate, iar rezultatul este că Moldova a picat examenul la capitolul
prevenirea răspândirii Sars-Cov-2. De ce? Ce ne-a încurcat să-l trecem cu brio,
l-am provocat să ne răspundă în acest interviu.
De curând premierul Chicu a prezentat raportul de activitate al Guvernului
pentru perioada de un an de zile, respectiv s-a lăudat și ce a făcut bun în
domeniul sănătății. E adevărat că a fost un an greu. Covid-ul ne-a acaparat
atenția, forțele, resursele umane, materiale și financiare. Noi foarte des am
auzit în acest an de la autorități că COVID-ul ne-a prins foarte nepregătiți și
vreau să vă întreb la modul practic ce înseamnă acest „nepregătiți” și cine nu
a fost pregătit să se confrunte cu o asemenea epidemie?
Eu nu cred că
a existat vreo țară sau vreun sistem de sănătate care a fost pregătit de
Covid19. Să începem de la asta. Doi, Covid-ul, care a provocat această
pandemie, în esența sa este o problemă de sănătate publică și ca toate
problemele de sănătate publică are nevoie de o abordare intersectorială,
multisectorială.
Un dialog
între toți actorii, unde oamenii înțeleg că nu doar medicii, dar toți suntem
actori importanți în această pandemie. De aceea, acest răspuns cine a fost mai
mult sau mai puțin pregătit ne vizează pe toți. De fapt, noi toți, ca societate,
per ansamblu, am fost nepregătiți pentru o asemenea confruntare.
Mai mult
decât atât, cu riscul ca să repet afirmațiile, care le-am spus și mai înainte,
Covid-ul a fost acea hârtie de turnesol, care ne-a arătat foarte clar lacunele
sistemului sănătății, întregii societăți.
Știți, te
uiți la experiența altor țări și vezi că, de fapt, virusul, intrând în țară, se
lovește de rezistența sistemului de sănătate, a guvernelor, aceeași rezistență
multisectorială. La noi, din păcate, virusul a întâlnit mai mulți „aliați”
decât dușmani. Aliați în rândul celor care propagă falsuri și știri
neverificate din mass-media, din mediul online, rețelele de socializare.
Deci, aliați cu ghilimele...Asta aveți în vedere?
Da, aliați cu
ghilimele. Aceiași aliați i-a găsit în rândul persoanelor iresponsabile,
persoanelor cu un grad de cultură, de alfabetizare în domeniul sănătății jos.
Din păcate, a găsit aliați și în domeniile în care nu credeam că e posibil să-i
găsească, cum ar fi cea mai credibilă instituție din stat – Biserica. A avut o
poziție cu mari rezerve în ceea ce privește ajutorul privind combaterea acestui
risc pandemic, a acestei mari probleme de sănătate publică.
Domnul Lozan, chiar astăzi citeam o știre despre felul în care au
reacționat autoritățile din Africa la combaterea Covid19. Cum au reacționat la
nivel de continent, de țări, de regiuni și chiar la nivel local. Din punctul
Dvs de vedere, de ce am ajuns în această situație când credem mai mult în basme
decât în autorități?
Eu sunt
departe de gândul de a face comparație
sau de a trage concluzii privind comportamentul nostru în timpul acestui
proces. Cred că vom avea timp după ce se va finaliza pandemia, dar concluziile
preventive vorbesc despre faptul că noi toți împreună am pierdut un război – războiul credibilității în
fața populației. Asta e problema cea mare a tuturor – a specialiștilor, a
guvernanților, a mass-mediei, a societății per ansamblu. Deci,
credibilitatea unul față de altul am pierdut-o.
Unul dintre
cele mai cruciale momente în combaterea unei probleme este să ai încredere în
autorități. Din păcate, noi am pierdut acest război și ne va costa de zeci sau
chiar de sute de ori mai mult, mai scump în resurse pentru a recâștiga această
încredere și pentru a da ripostă acestui virus.
Acest lucru s-a întâmplat din cauza ignoranței autorităților față de
acest domeniu al sănătății publice, față de instruirea populației, etc?
Răspunsul, categoric, nu este unul univoc. Doar numai autoritățile sau doar numai populația. Răspunsul este că noi toți împreună am fost incapabili să ne mobilizăm ca societate. Spre marele nostru regret, testul COVID19 societatea noastră nu l-a susținut. Noi am avut o șansă unică de a ne mobiliza, de a depăși toate divergențele, a avea abordări unice, a asculta specialiștii, or, specialiștii în această campanie au fost neglijați și umbriți de către factorii politici. Acest lucru este inadmisibil și oriunde în lume factorul politic a predominat, s-a ajuns la rezultatele, pe care le avem și noi.
Deci, indiferent cine s-ar fi aflat la guvernare, lucrurile ar fi fost
la fel, dacă se implica factorul politic...
Da. Uitați-vă
la exemplul Statelor Unite ale Americii, unde același virus a fost politizat
aproape în aceeași măsură ca în Republica Moldova, unde factorii politici au
fost mult mai vocali decât factorii profesionali. E același trend și aceleași
rezultate, din păcate.
Apoi, trebuie
să fim conștienți – virusul nu a venit într-o societate ideală. Noi am avut și
avem probleme la capitolul gradul de alfabetizare și de cultură sanitară a
populației. Și din păcate multe probleme urgente se pliază pe un fon istoric nu
chiar favorabil. Și aici vina, din nou, o purtăm toți, atât populația, cât și
specialiștii care vor trebui să depună eforturi foarte mari în a educa
populația așa cum scrie carte.
Și eu vorbesc
aici nu doar despre medici, ci și despre pedagogi, autoritățile publice locale,
lucrătorii sociali. Vorbesc de toți cei care au de spus un cuvânt și în
educația generală, dar și în cea sanitară a populației.
Un exemplu simplu, vorbind de domeniul pedagogic, mulți experți spun că sunt multe și variate obiectele în școli, or, copilul primordial trebuie să fie educat în a ști să-și protejeze sănătatea. Acest lucru din păcate îl avem foarte slab prezent în sistemul educațional și la acest capitol avem de lucru foarte și foarte mult. Eu vorbesc de fonul situației în care ne-a prins această pandemie.
Nu știu care ar fi răspunsul la această întrebare – de ce nu am făcut-o. Am semnalat și cu vreo jumătate de an în urmă că este o ocazie foarte bună de a reorganiza multe dintre serviciile medicale și de sănătate din țara noastră, or, această pandemie a arătat justa valoare a multor instituții, procese, or, acest sistem merită și trebuie reformat. Reforma este un proces continu, iar pandemia a arătat toate momentele cele mai vulnerabile în sistemul sănătății și indiferent de toate noi avem această obligație a face transformări în domeniul sănătății.
Și totuși, dacă vorbim despre transformări, în planul de activitate al
Ministerului Sănătății pe acest an avem programate câteva reforme. Mă refer la
organizarea și funcționarea Agenției Naționale pentru Sănătate Publică, reforme
în asistența medicală prespitalicească, în asistența medicală primară. Niciuna dintre
ele nu a început pe fonul acestei crize sau cel puțin public nu se știe nimic
despre ele...
Nu urmăresc
să justific acțiunea sau inacțiunea unui singur actor, dar vreau să spun că
abordarea de a căuta un singur vinovat nu este corectă, fiindcă vina o purtăm
cu toții, inclusiv pornind de la cel mai esențial deziderat scris în Legea ocrotirii
sănătății, art.4 punctul 6, dacă nu greșesc, unde reformele în domeniul
sănătății țin de competența Parlamentului.
Ceea ce vedem
noi în Parlament în ultimul an, din păcate, ridică mari semne de întrebare
asupra funcționalității acestui for legislativ și în general asupra
credibilității lui morale, dacă nu avem capacitatea de a ne mobiliza chiar și
în situații de criză.
Vorbind despre
comunitatea profesională, toată lumea spune că am fost prevalați de politic,
dar unde a fost vocea specialiștilor în această pandemie? Tot e o mare
întrebare. De ce nu a fost auzită și care au fost factorii care au asuprit
această voce, tot e o întrebare destul de profundă. Noi suntem obligați să
revedem totalmente sistemul nostru de valori nu doar în domeniul sănătății. Acest virus este un examen
pentru noi ca și societate. El ne-a arătat foarte multe lacune în gradul
nostru de gândire și dezvoltare, dacă doriți.
Apropo, puteți să enumerați câteva cele mai importante lacune care au
fost scoase la suprafață de către Covid19 în această perioadă?
Prima lacună
importantă ține de Serviciul de supraveghere de stat a sănătății publice, or,
urmare a acestor așa numite reforme, acest serviciu a fost și rămâne din păcate
semifuncțional. Nu vreau să vorbesc despre serviciul în întregime. Sunt domenii
suprasolicitate cum ar fi serviciul de laborator, care lucrează într-un regim
eroic, aș spune, în pandemie, dar în același timp sunt o mulțime de funcții
improprii pe care le are ANSP în acest moment. Și, de fapt era de obligația
oricărei guvernări și a oamenilor vizionari de a le scoate de pe spatele
acestei agenții. Or, dacă vorbim mai serios, însuși locul și rolul acestei
agenții trebuie regândit din temelie, fiindcă lucrând după principiul anilor 70
în secolul 21 e cam greu să faci față la toate aceste provocări.
Adică, chiar și după reforma din 2017, această agenție funcționează după
acele principii vechi despre care vorbiți acum?
În mod
intenționat niciodată nu am putut să pronunț cuvântul reformă la ceea ce i s-a
întâmplat acestei agenții în 2017. Au fost doar niște adunări haotice a unor
funcții improprii și respectiva structură a încercat să supraviețuiască pe
fonul încă și eliberării de personal și limitării de resurse, etc. Ceea ce i
s-a întâmplat Agenției nu se numește reformă.
Cum ar trebui
regândită ca să funcționeze și să facă față inclusiv unor provocări de sănătate
publică cum este Covid-19?
Trebuie la
propriu de gândit locul, rostul și valoarea acestei structuri și dacă în
general e nevoie de această structură în formatul în care este ea. Poate ar
trebui revăzute și create alte agenții mult mai dinamice, mult mai
contemporane, cum se întâmplă în lumea occidentală.
Ok. Deci, ce
alte lacune a mai scos Covid-ul la suprafață?
Al doilea
bloc de reforme arătată în lunile martie-aprilie a fost cea sistemului
spitalicesc din Republica Moldova în care „au ars” ca niște corăbioarele de
hârtie spitalele raionale la început de pandemie și care trebuia să răspundă la
foarte multe întrebări privind raționamentul funcționării lor în acest format
arhaic în sistemul spitalicesc, mai ales la nivel raional. Și conceptul
reformei spitalicești este conceptul de prioritate numărul zero în Republica Moldova.
Și acest
lucru trebuie să fie conștientizat și să nu se ducă în eroare opinia publică, de anumiți
factori de decizie, care susțin poziția greșită că numărul de spitale și
numărul de paturi menținut a jucat un rol important în pandemie. Nu a jucat
niciun rol pozitiv. Paturi nu înseamnă tehnologii, paturi nu înseamnă oameni
pregătiți, nu înseamnă echipamente. Deci, patul arhaic așa cum a fost
acum 50 de ani nu mai funcționează.
Avem nevoie
de concepte moderne și așa mai departe. La acest capitol multe s-ar putea spune.
Toată lumea a fost foarte fericită că sunt capacități, inclusiv în același
spital de boli infecțioase „Toma Ciorbă”. Se consideră un exemplu de tratare a
pacienților de Covid19, dar de ce nu se pune întrebarea de ce nu s-ar construi
un spital de boli infecțioase contemporan în Republica Moldova? Or Chinei i-au
ajuns 10 zile să construiască un spital din temelie. Noi avem 8 luni de zile și
nimeni nici nu vorbește despre necesitatea fortificării și obținerii unei
asemenea instituții în RM, care să aibă un rol crucial pentru viitoare pericole
pandemice, de urgență în sănătate.
Eu vorbesc
despre cele mai elementare necesități. Nu sunt deloc simple, dar nu avem nicio
scuză că nu gândim asupra lor. Oricare alte investiții se duc ca apa în nisip
în condițiile în care nu avem o viziune sistemică clară și profundă asupra dezvoltării
sistemului sănătății.
Unul dintre
experții din afară cu care vorbeam despre reforme spunea că acum reformele nu
mai pot fi făcute sistemic, la nivel național și ar trebui făcute mult mai
focusat. Iată crizele de genul Covid19 sunt oportunități pentru a face asemenea
reforme sau e mai bine să se aștepte?
Criza Covid19,
din păcate cu jertfele omenești pe carele avem, cu pierderile masive din domeniul
sănătății, a fost și este o oportunitate de a dezvolta sistemul sănătății. Prin
această criză nu mai trebuie nimeni convins în necesitatea reformelor profunde.
Și acest val, provocat de această criză, oportunitatea trebuie folosită. Eu sper
că această societate va găsi o opțiune și o oportunitate de a avea un format de
dialog continuu între specialiști, profesioniști, dar și factorii de decizie în
acest proces deloc simplu.
Reforma nu
este un lucru de moment. Reforma și transformarea unei societăți este un lucru
continuu. Pentru acest lucru avem nevoie de viziune foarte clară. Ne-am propus să
avem și strategia de dezvoltare a sistemului de sănătate în calitate de
document finalizat, or, strategia îmbracă în sine o viziune și în condițiile
lipsei acestei viziuni este greu de discutat cu factorii de decizie pentru a
avansa.
Vă mai întreb un aspect al COVID-ului și după aceasta trecem să discutăm
despre reorganizarea ANSP. Noi avem destul de mulți lucrători medicali
infectați cu COVID19. Autoritățile ne spune că e ceva firesc, că sunt în prima
linie, că nu-s chiar atât de mulți. Din punctul Dvs de vedere sunt mulți
lucrători medicali infectați sau e o cifră rezonabilă, pe care noi ar trebui să
o acceptăm?
Chiar și un singur lucrător medical infectat, nemaivorbind de lucrătorii medicali decedați, este o cifră uriașă. Chiar și un singur medic infectat înseamnă foarte mult. Da, nu există nicio țară în lume în care au scăpat de acest element, în toată lumea se întâmplă aceste lucruri, dar lucrătorii medicali sunt în prezent resursa de aur, resursa strategică, care prin prezența lor, sănătatea lor, salvează vieți, sănătatea altor persoane. De aceea, atitudinea și eforturile noastre trebuie orientate spre diminuarea la maxim a numărului de îmbolnăviri și bineînțeles de decese în rândul lucrătorilor medicali. Orice mai mult de unu e deja mult. Orice putea fi evitat trebuia evitat. E univoc.
Toată lumea e
conștientă că sunt lucruri care nu pot fi evitate, dar această luptă pentru
viața și sănătatea lucrătorilor medicali trebuie să continue, inclusiv asupra
sănătății lor morale. Un singur efort o dată în deceniu prin aplauze de la
balcoane nu soluționează problema atitudinii populației față de oamenii care au
grijă de cel mai scump de ce au ei – viața lor.
Puteau fi prevenite aceste îmbolnăviri masive printre lucrătorii
medicali?
Nu pot să vă
răspund și nu știu dacă poate cineva să vă răspundă categoric la întrebarea
respectivă, fiindcă fiecare caz în parte e un caz specific, dar în orice
situație, la sigur rezerve de prevenire trebuiau să existe. Este o problemă
care are prea multe particularități ca s-o supun concluziilor generale.
Bun. Ziceam că
în planul său de activitate Ministerul Sănătății și-a propus ca în luna
decembrie să opereze modificări la Hotărârea Guvernului 1090 privind
organizarea și funcționarea Agenției Naționale pentru Sănătate Publică. Mai devreme
Dvs spuneați că este nevoie de o reorganizare totală. Având în vedere că e o
instituție în componența căreia intră structuri improprii, precum unele
preluate de la AMDM, de la Agenția de Transplant, etc. Ce erori au fost admise
atunci în 2016-2017 când a fost elaborat documentul acesta de reorganizare?
Vreau să vă
spun că, conceptul inițial al acestei reforme este totalmente diferit de
rezultatul ei. Conceptul expus de către expertul OMS în conlucrare cu
specialiști din domeniul sănătății publice a prevăzut cu totul altceva decât
finalitatea pe care o avem astăzi. Și atunci, apropo similitudini cu ziua de
astăzi, am avut o influență mare a factorilor care nu au treabă cu domeniul
sănătății publice, a factorilor politici și a factorilor de decizie din acest
domeniu.
Atunci a fost
o perioadă în care ni s-a spus că se vrea reorganizare a CNSP-ului și a
Serviciului de supraveghere de stat a sănătății publice. Noi am atestat o lipsă
enormă de transparență în procesul de elaborare a acestei reforme. Ne-am
pomenit cu un document pus pe masă și practic adoptat. A dus această lipsă de
transparență la crearea unei structuri atât de sofisticate și cu structuri atât
de improprii ei?
Mai mult decât atât anume lipsa transparenței a fost instrumentul prin care a fost posibilă așa numita reformă a Agenției Naționale pentru Sănătate Publică. Îmi pare rău că protagoniștii acestei reforme de atunci nu au nimic a spune, fiindcă rezultatele muncii lor de atunci influențează viața și sănătatea multor persoane, inclusiv, astăzi. Fiindcă, dacă sincer, efortul în domeniul prevenirii este o mare problemă și o mare lacună în gestionarea COVID19, dar acest efort de prevenție trebuie organizat cu concursul nemijlocit al ANSP. Aceasta este legătura logică între evenimentele unei așa numite reforme și efectele unei crize clasice de sănătate publică cum este pandemia Covid19.
Puteți să ne spuneți ce structuri i-au fost acordate fără vreo logică
acestei instituții și care complică acum situația?
Sunt mai
multe, dar nu voi intra în detalii. Este suficient să se ridice hotărârea Guvernului
cu organigrama ANSP și acolo se regăsesc structuri, care sunt improprii celor
10 operațiuni care stau la baza oricărei instituții de frunte din domeniul
sănătății publice din oricare țară. Dar aș mai accentua o problemă. Noi avem un
dezechilibru în societatea noastră. Mai sunt și alte structuri, care de
asemenea lucrează în domeniul sănătății publice, dar care lucrează la cu totul
la alt nivel.
Să luăm doar
un exemplu – Agenția Națională pentru siguranța alimentelor - ANSA – care este direct subordonată
Guvernului. Cel mai important lucru este faptul că această agenție răspunde
doar de o singură componentă – alimentația, pe când ANSP răspunde de tot restul
cu excepția problemelor de mediu și această Agenție se află la o distanță
foarte mare de a avea posibilitatea de a-și spune cuvântul la nivel decizional.
Deci este
teren de discuții și transformări serioase în esență a acestui serviciu și de
ce nu, voi spune în premieră, crearea unor centre contemporane cum ar fi un Centru
național de control a maladiilor și o idee mai veche, dar din păcate nedusă la
capăt, crearea unui Institut național de sănătate publică, ca structuri
distincte, separate, care ar putea veni cu soluționarea mai concretă și mai
dinamică a problemelor de sănătate publică din Moldova.
Deci, cam așa ar trebui să fie reorganizată această instituție ca noi să
nu mai spunem că e semifuncțională sau nefuncțională....
Cel puțin la
nivel ipotetic ar trebui de luat în calcul și ar trebui să fie un subiect de
discuție pentru experții din domeniu și factorii de decizie. Ceea ce avem acum nu este un
instrument de luptă în provocările pandemice.
Domnule Lozan, noi știm că specialiștii din domeniul sănătății publice
sunt practic cel mai prost plătiți specialiști din acest sistem. E un subiect
destul de dureros pentru oamenii care lucrează acolo. Ce salarii ar trebui să
aibă acești oameni, ca acest stat să-i convingă că ei merită să muncească
pentru sănătatea publică și pentru cetățenii acestei țări?
N-o să vă dau
valoarea monetară a acestui salariu, dar un singur lucru o să vă spun categoric
– salariul trebuie să acopere decența existării unui specialist în comunitatea
profesională, dar și în general în societatea din Republica Moldova. Profesioniștii trebuie să fie remunerați
decent din toate punctele de vedere. Nu e vorba de exagerare, dar e vorba de
decență, care să-i permită să-și satisfacă toate necesitățile habituale, dar și
profesionale.
Din păcate,
nu doar banii rezolvă problema asta. Mai există și mari probleme ce țin de
atitudinea față de acești specialiști. Chiar în rândul comunității medicale, în
sistemul de sănătate nu se conștientizează până la capăt rolul acestor specialiști.
Și da, este și o problemă din partea specialiștilor. Nu toți specialiștii
înțeleg ce înseamnă conceptul noii sănătăți publice și valoarea lor adevărată
în societatea contemporană.
Domnule Lozan, vă mulțumesc pentru această discuție. Multe întrebări au
mai rămas nediscutate, dar sper să mai avem ocazia să vorbim pe subiectul
COVID19.
Mersi și Dumneavoastră. Această tematică va avea continuitate pentru mult timp înainte.
Acest material apare cu sprijinul Departamentului Buna Guvernare al Fundației Soros Moldova. Informațiile prezentate în această publicație aparțin autorului și nu reflectă neapărat poziția Fundației.
Preluarea articolelor de pe www.sanatateinfo.md se realizează în limita maximă de 1.000 de semne. Este obligatoriu să fie citată sursa și autorul informației, iar dacă informația este preluată de către alte platforme informaționale on-line trebuie indicat link-ul direct la sursă. Preluarea integrală a informației poate fi realizată doar în baza unui acord încheiat cu Redacția Sănătate INFO. Toate materialele jurnalistice publicate pe platforma on-line www.sanatateinfo.md sunt protejate de Legea 139 privind drepturile de autor și drepturile conexe. De asemenea, de Codul Deontologic al Jurnalistului din Republica Moldova. Pe lângă actele juridice care ne protejează drepturile, mai există o lege nescrisă – cea a bunului simț.
Publicate în aceeași zi
08 septembrie, 2020, 17:42
Cele mai citite
Medic stomatolog originar din Moldova, ucis în cabinetul său ...
17 iulie, 2024, 10:34
Adrian Belîi: Republica Moldova ar putea avea, de la anul vi ...
26 martie, 2024, 12:29
Medicul Adrian Hotineanu vrea scuze publice de la familia Va ...
16 august, 2024, 17:01
O femeie risca să moară după ce a încercat să trateze cancer ...
22 aprilie, 2024, 11:39
„Suntem pe muchie de cuțit. Rujeola ne-a înconjurat din toat ...
29 martie, 2024, 10:16
Cele mai actuale
Vox Populi
Cât timp așteptați o consultație la un medic specialist?
O zi16,84 %